ВЛАСТИВОСТІ ШТАМПОВОЇ СТАЛІ 4Х4Н5М4Ф2 ДЛЯ ГАРЯЧОГО ДЕФОРМУВАННЯ КОЛЬОРОВИХ МЕТАЛІВ ТА СПЛАВІВ - Сидорчук O. M. (Вісник Вінницького політехнічного інституту, 2021)
Наведено результати досліджень механічних властивостей литої та кованої сталі з регулюванням аустенітного перетворення під час експлуатації після термічного зміцнення. Враховуючи оптимальні режими термічної обробки (гартування 1100 ±5 ºС та відпуск) досліджуваної сталі, визначено параметри фізико-механічних властивостей: твердість, межу міцності, межу плинності, ударну в’язкість, питому електричну провідність та мікротвердість у структурі металу. Запропонований покращений склад сталі (4Х4Н5М3Ф2) з підвищенням температури гартування на 60 ºС дозволив збільшити теплостійкість на 35 ºС у порівнянні зі сталлю марки 4Х3Н5М3Ф з регулюванням аустенітного перетворення під час експлуатації (без деформації — кування). Встановлено відпускну крихкість досліджуваної сталі (4Х4Н5М4Ф2) за температури відпуску 475 ±15 °С (першого роду) та вище 650 °С (другого роду). Підвищення крихкості досліджуваної сталі в інтервалі температур 460…490 °С спричиняє зменшення ударну в’язкість, змінює структурно-чутливу величину (підвищує питому електричну провідність), підвищує твердість відпущеного мартенситу, підвищує поріг міцності та межу плинності. В роботі показана можливість використання досліджуваної сталі для інтервалу температур експлуатації гарячого деформування міді (550…650 ºС), мідно-нікелевого (900…950 ºС) та алюмінієвого сплаву (450…500 ºС) з підвищеним ресурсом експлуатації у порівнянні зі сталями феритного класу 4Х5МФ1С та 3Х3М3Ф сортового прокату. Дослідно-промислові випробування штампової сталі з регулюванням аустенітного перетворення під час експлуатації (4Х3Н5М3Ф та 4Х4Н5М4Ф2) проводились на українських та китайських підприємствах: завод «Спецлитьё» (м. Дніпро, Україна); ВАТ «Артемівський завод по обробці кольорових металів» (Донецька обл., м. Бахмут, Україна); компанія «Futec Co., Ltd» (м. Нінхай, КНР); корпорація «New material technology Co., Ltd» (м. Куньшань, КНР). Зливки з досліджуваних сталей одержували за технологією електрошлакового переплаву: ПАТ «Рівненський науково-дослідний інститут технології машинобудування», (м. Рівне, Україна); корпорація “Tiangong International Co., Ltd” (м. Дан’ян, КНР).